RADNICI U 2021. GODINU ULAZE SA VELIKOM DOZOM NEIZVESNOSTI Efekti evropske i svetske privrede prelivaće se i na našu zemlju, kaže Orbović
AnalizaBiznisBolji posaoIntervjuIzdvajamoSrbijaU fokusuVesti
6.1.2021 09:25 Autor: Marija Jovanović
![RADNICI U 2021. GODINU ULAZE SA VELIKOM DOZOM NEIZVESNOSTI Efekti evropske i svetske privrede prelivaće se i na našu zemlju, kaže Orbović](https://biznis.rs/wp-content/uploads/2020/04/radnik-labour-working-posao-gradjevina-640x363.jpg)
![RADNICI U 2021. GODINU ULAZE SA VELIKOM DOZOM NEIZVESNOSTI Efekti evropske i svetske privrede prelivaće se i na našu zemlju, kaže Orbović](https://biznis.rs/wp-content/uploads/2020/04/radnik-labour-working-posao-gradjevina-750x425.jpg)
![RADNICI U 2021. GODINU ULAZE SA VELIKOM DOZOM NEIZVESNOSTI Efekti evropske i svetske privrede prelivaće se i na našu zemlju, kaže Orbović](https://biznis.rs/wp-content/uploads/2020/04/radnik-labour-working-posao-gradjevina-640x363.jpg)
U 2021. godinu radnici u Srbiji ulaze sa velikom dozom neizvesnosti. Pored pandemije koja je ozbiljno ugrozila zdravlje ljudi i opstanak mnogih preduzeća, čini se da najavljivani talasi otpuštanja zaposlenima „vise nad glavom“.
„Pitanje je kako će se evropska i svetska privreda nositi sa Covid-19 krizom i kako će velike multinacionalne kompanije sprovoditi svoju politiku jer će se to faktički prenositi i na našu zemlju. Očekuje nas period velike neizvesnosti i nesigurnosti, što se vidi i kod zaposlenih u Srbiji. Strah je prisutan u svim oblastima, pogotovo u realnom sektoru, ali ništa manje ni u javnom sektoru“, kaže za Biznis.rs predsednik Saveza samostalnih sindikata Srbije (SSSS) Ljubisav Orbović.
![](https://biznis.rs/wp-content/uploads/2020/04/Ljubisav-Orbovic.jpg)
Pomoć koju je država dala privredi u prvom naletu odradila je veliki deo posla, smatra on i dodaje da ona nije bila toliko finansijski velika, koliko je napravila jedan pomak u zaštiti radnih mesta.
„Mi od tada do danas faktički nismo imali veliki broj otpuštanja radnika, pogotovo ne onih koji su dobili nadoknadu i to je zaštitilo privredu i zaposlene“, naglašava on.
Mnogi sindikati u prethodnom periodu izlazili su sa procenama koliko radnika u Srbiji će ostati bez posla. „Neki su govorili da će bez posla ostati 250.000 ljudi, drugi 500.000 i slično, što se pokazalo kao netačno. Podaci pokazuju da je od početka pandemije izgubljeno manje od 50.000 radnih mesta, što se uklapa u u broj radnih mesta koja su bila ‘na crno’ „, navodi Orbović.
![](https://biznis.rs/wp-content/uploads/2020/07/tanjug-fabrika-automobili.jpg)
Iako pandemija nije podjednako ugrozila sve sektore privrede, očigledno je da su se na udaru našle auto-industrija, kao i avio-industrija, dok su na prvom mestu turizam i ugostiteljstvo, objašnjava naš sagovornik.
„Postoji velika zebnja da će doći do većeg broja otpuštanja, onda je to jedan domino efekat koji će se prelivati sa jedne privredne grane na drugu“, navodi on.
Rad od kuće može postati problem
Rad od kuće kao neka vrsta zaštite zaposlenih u ovom trenutku sasvim je normalna pojava, ali polako postaje vrlo opasna, ukazuje Orbović i dodaje da postoji mogućnost da će poslodavci ubuduće, kada se stanje normalizuje, gledati da na taj način srežu troškove.
„Zbog zdravstvene bezbednosti ljudi su se prilagodili radu od kuće. Ipak, postavlja se pitanje šta će biti kada se situacija normalizuje, da li će poslodavci biti zainteresovani da stvaraju nove troškove poput obezbeđenja prostora, računa i slično. Ovo će im biti jeftinija opcija“, napominje predsednik SSSS.
![Stresan rad na laptopu](https://biznis.rs/wp-content/uploads/2020/12/otkaz-zabrinuta-zena-bez-posla-radnik-posao-stres-briga-nezaposlenost.jpg)
Kada je reč o pravima radnika tokom pandemije, on objašnjava da su pojedini poslodavci bili krajnje korektni i da su vodili brigu o svojim zaposlenima, dok u nekim sektorima to ipak nije bio slučaj.
„Najveća ugrožavanja prava radnika su u zdravstvenom domenu. U nekim sektorima su poslodavci bili krajnje korektni i sprovodili su sve zaštitne mere, dok u pojedinim fabrikama to nije činjeno, pa smo imali situacije da u halama radi po 500, 600 ljudi koji nemaju rastojanje, adekvatnu opremu, pa ni dezinfekciona sredstva“, kaže Orbović.