Uzgajivači povrća, bostana i krtolastih biljaka beleže rast dobiti nakon dve godine u minusu
22.7.2024 11:47 Autor: Miljan Paunović 5
![Uzgajivači povrća, bostana i krtolastih biljaka beleže rast dobiti nakon dve godine u minusu](https://biznis.rs/wp-content/uploads/2022/06/fresh-watermelons-lubenice-voce-povrce-640x363.jpg)
![Uzgajivači povrća, bostana i krtolastih biljaka beleže rast dobiti nakon dve godine u minusu](https://biznis.rs/wp-content/uploads/2022/06/fresh-watermelons-lubenice-voce-povrce-750x425.jpg)
![Uzgajivači povrća, bostana i krtolastih biljaka beleže rast dobiti nakon dve godine u minusu](https://biznis.rs/wp-content/uploads/2022/06/fresh-watermelons-lubenice-voce-povrce-640x363.jpg)
Poljoprivreda najviše zavisi od vremenskih prilika i neprilika, pa su sve brojnije nepogode poslednjih godina znatno otežale bilo kakvu prognozu prinosa. Ipak, gajenje povrća, bostana, korenastih i krtolastih biljaka u Srbiji ne posustaje, a prošle godine je u ovoj delatnosti poslovala 431 firma.
Ova preduzeća su, za razliku od 2021. i 2022. godine na kraju 2023. prekinula gubitke i zabeležila pozitivno poslovanje. Ukupna dobit delatnosti iznosila je 30,4 miliona dinara (30.425.000), a prihodi 7,6 milijardi dinara (7.607.043.000). Godinu dana ranije zabeležen je gubitak od 133.985.000 dinara, a u 2021. on je išao silaznom putanjom i iznosio 5,7 miliona dinara (5.711.000).
Među uzgajivačima povrća, bostana, korenastih i krtolastih biljaka tokom 2022. godine najbolje je poslovao Agros iz Opova, sa ostvarenim ukupnim prihodima od 1,2 milijarde dinara (1.179.904.000) i dobiti nešto većoj od 120 miliona dinara (121.211.000). Ova kompanija je u 2023. ostvarila višestruko manju dobit (20.133.000 dinara) i ukupne prihode od 1.105.633.000 dinara.
Drugo mesto na listi od 30 najuspešnijih pripalo je firmi Fabrika komposta Uča iz Vranova, sa ukupnim prihodima od 327 miliona dinara i dobiti od 60,8 miliona u 2022. godini. Prošle godine porasli su i ukupni prihodi i dobit – prvi su iznosili 379.168.000 dinara, a drugi parametar je bio 61.734.000 dinara.
Na trećem mestu sa ostvarenom dobiti u 2022. godini od 21.194.000 dinara nalazi se Global Sistem Kooperativa iz Beograda. Ukupni prihodi ove firme iste godine iznosili su 260 miliona dinara. U 2023. zabeležili su blagi rast dobiti na 22.896.000 dinara, kao i ukupnih prihoda – na 369.782.000 dinara.
Na sajtu firme Agros iz Opova navodi se da poseduje 1.200 hektara poljoprivrednog zemljišta i 750 hektara u zakupu, kao i kompletnu radnu mehanizaciju i zalivne sisteme.
„Preduzeće je nastalo aukcijskom privatizacijom firme PDS ’PKB Opovo’ u aprilu 2004. godine. PKB Opovo je u to vreme bilo opterećeno velikim dugovanjima i obavezama prema poslovnim partnerima, dobavljačima, poreskoj upravi i javnom sektoru, a radnicima se dugovalo osam neisplaćenih zarada. Nakon privatizacije, a zatim perioda racionalizacije i konsolidacije preduzeća, opremanje primarne ratarske proizvodnje dobija primat, a povrtarstvo postaje glavna razvojna šansa, koja je po svim parametrima dobro iskorišćena“, navodi se na sajtu i dodaje da je preduzeće vrlo brzo „stalo na noge“, nastavilo da se razvija i pozitivno posluje, tako da se ova privatizacija pokazala kao jedna od najuspešnijih u primarnoj poljoprivrednoj proizvodnji.
Ovo preduzeće je u 2023. godini imalo 91 zaposlenog, i po tom parametru je takođe na vrhu liste. Fabrika komposta Uča upošljavala je 31 radnika, a Global sistem Kooperativa 22.
Procesi proizvodnje se sa razvojem tehnologije menjaju i u ovoj delatnosti, a kako je to uređeno u Fabrici komposta iz Vranova objasnili su na svom sajtu.
Pročitajte još:
„Savremena oprema nam pomaže da naš proces proizvodnje bude pod stalnom kontrolom računara, čime se proces pasterizacije kontroliše od početka do same setve. Zbog toga naš kompost duže traje i kvalitetni šampinjoni se beru u tri, pa i četiri talasa. Zahvaljujući kvalitetnom kompostu, dobrom izboru micelijuma i redovnim konsultacijama, seminarima i posetama kupcima, granice prinosa po briketu jako su povećane“.
Teritorija na kojoj se prodaje kompost ove fabrike proširena je na susedne države, najpre na republike bivše Jugoslavije, ali i na Rumuniju, Bugarsku, Albaniju.
KIMCHI
22.7.2024 #1 AuthorKonacno…bravo
Faith
22.7.2024 #2 AuthorHvala Bogu da je krenulo, lubenice su bas ukusne ove godine
SHALIMAR
22.7.2024 #3 AuthorBez savremene opreme nema mapretka…
DOBRILA
23.7.2024 #4 AuthorOvo su lepe vesti bas! Dobro je.
SUNCICA
23.7.2024 #5 AuthorBas je lepa tu zarada a i laksi posao od kukuruza i psenice