Zemlje Zapadnog Balkana treba da ulože 37 milijardi dolara za 10 godina zbog klimatskih promena
17.7.2024 10:19 Autor: Redakcija Biznis.rs 0
![Zemlje Zapadnog Balkana treba da ulože 37 milijardi dolara za 10 godina zbog klimatskih promena](https://biznis.rs/wp-content/uploads/2024/07/klimatske-promene-freepik-640x363.jpg)
![Zemlje Zapadnog Balkana treba da ulože 37 milijardi dolara za 10 godina zbog klimatskih promena](https://biznis.rs/wp-content/uploads/2024/07/klimatske-promene-freepik-750x425.jpg)
![Zemlje Zapadnog Balkana treba da ulože 37 milijardi dolara za 10 godina zbog klimatskih promena](https://biznis.rs/wp-content/uploads/2024/07/klimatske-promene-freepik-640x363.jpg)
Šest ekonomija Zapadnog Balkana treba zajedno da ulože najmanje 37 milijardi dolara tokom naredne decenije kako bi adekvatno zaštitile građane i imovinu od sve većih štetnih uticaja klimatskih promena, zaključak je regionalnog Izveštaja o klimatskim promenama i razvoju (CCDR) Svetske banke.
Sprovođenje adekvatnih mera u cilju odgovora na klimatske promene moglo bi doneti ogromnu korist Zapadnom Balkanu, regionu koji čine Albanija, Bosna i Hercegovina, Kosovo*, Severna Makedonija, Srbija i Crna Gora. Ova ulaganja pomogla bi da se izbegnu gubici ljudskih života, imovine i produktivnosti, ali i da se podstakne privredni rast.
Izostanak akcije nije opcija za region, pošto je već pod snažnim uticajem klimatskih promena. Primera radi, tokom protekle decenije poplave su neposredno pogodile dva miliona ljudi, a njihovi efekti će se dodatno pogoršavati sa pojavom sve ekstremnijih padavina, konstatuje se u izveštaju Svetske banke.
Sve veću pretnju predstavljaju i šumski požari, kojih je 2021. zabeleženo više od 1.500, što odgovara povećanju od 21 odsto tokom protekle decenije. Suše negativno utiču na poljoprivrednu proizvodnju, a toplotni talasi doprinose zagađenju vazduha i tako izazivaju hiljade prevremenih smrti godišnje na Zapadnom Balkanu.
„Klimatske promene jasna su pretnja za ekonomski razvoj Zapadnog Balkana“, rekla je Šaoćing Ju, direktorka za Zapadni Balkan u Svetskoj banci. „Troškovi investiranja u prilagođavanje su značajni. Međutim, dobra vest je da su koristi od tih ulaganja još veće. Ako se pripremimo za klimatske rizike, možemo spasiti živote, sačuvati lokalne zajednice i podstaći privredni rast“, dodala je ona.
Prema procenama Svetske banke, ulaganja u prilagođavanje na klimatske promene donose značajne prinose, i to naročito u ekonomijama nižeg i srednjeg nivoa dohotka, gde se za svaki uloženi dolar ostvari korist u vrednosti od oko četiri dolara.
Pored toga, zemlje Zapadnog Balkana treba da smanje svoje emisije gasova sa efektom staklene baste da bi ostale konkurentne, unapredile energetsku sigurnost i privukle strana ulaganja. Pa ipak, postizanje klimatske neutralnosti do 2050, u skladu sa ciljevima Evropske unije, zahtevalo bi dodatna ulaganja od 32 milijarde dolara.
Emisije gasova sa efektom staklene bašte moguće je svesti na nulu na nivou čitave privrede do 2050. ako bi postrojenja na solarnu energiju, energiju vetra i hidroenergiju mogla da proizvedu više od 95 odsto ukupne energije, što bi predstavljalo značajno povećanje u odnosu na sadašnji procenat od jedne trećine ukupne energije proizvedene iz ovih izvora.
Pored toga, neophodna je i dekarbonizacija sektora građevinskih ih objekata kroz ulaganja u energetsku efikasnost. Nadalje, i sektor saobraćaja mora doživeti dalekosežnu transformaciju kroz smanjenje tražnje za vozilima, usvajanje održivijih vidova prevoza i prelazak na električna vozila.
U izveštaju se naglašava da značajan deo potrebnih sredstava može doći iz privatnog sektora.
Pročitajte još:
Međutim, da bi bile u stanju da mobilišu privatna ulaganja, zemlje Zapadnog Balkana moraju da obezbede stabilno regulatorno okruženje i atraktivna finansijska tržišta kako bi podstakle kompanije da iskoriste prilike koje pruža ova tranzicija.
„Prilagođavanje na klimatske promene od ključne je važnosti da bi zemlje Zapadnog Balkana mogle u što većoj meri da iskoriste svoj potencijal i podstaknu snažan, održiv razvoj“, rekao je Nikola Markije, regionalni menadžer Međunarodne finansijske korporacije (IFC) za Zapadni Balkan.
„Za to će od presudnog značaja biti učešće privatnog sektora. U ovom izveštaju prikazana je jasna i pravovremena putanja za ostvarenje nultog nivoa emisija uz istovremeno staranje o zaštiti lokalnih zajednica i ostvarenju ekonomskih koristi od ove zelene tranzicije“, pojasnio je Markije.
Nema komentara. Budite prvi koji će ostaviti komentar.