Zašto bismo uvozili krompir, luk ili pasulj – trgovinski lanci žele više domaćih dobavljača
26.1.2023 16:06 Autor: Milica Rilak 11
![Zašto bismo uvozili krompir, luk ili pasulj – trgovinski lanci žele više domaćih dobavljača](https://biznis.rs/wp-content/uploads/2023/01/1674738242433-640x363.jpg)
![Zašto bismo uvozili krompir, luk ili pasulj – trgovinski lanci žele više domaćih dobavljača](https://biznis.rs/wp-content/uploads/2023/01/1674738242433-750x425.jpg)
![Zašto bismo uvozili krompir, luk ili pasulj – trgovinski lanci žele više domaćih dobavljača](https://biznis.rs/wp-content/uploads/2023/01/1674738242433-640x363.jpg)
Voće i povrće je po prvi put 2021. godine preteklo žitarice u vrednosti izvoza, i verujemo da će se takav trend zadržati u budućnosti, iako je prošle godine zabeležen pad izvoza, i to posebno na tržištima EU i Rusije.
Osvojena su, međutim, nova tržišta poput Velike Britanije, Saudijske Arabije, Ujedinjenih Arapskih Emirata i Indije, a posebnu pažnju treba posvetiti produžetku poljoprivredne sezone u Srbiji, rečeno je na panel diskusiji „Put kroz izazove globalnog tržišta voća i povrća“ u okviru sajma voćarstva, povrtarstva i vinogradarstva Agro Belgrade 2023.
Kada je reč o ino tržištima za naše voće i povrće, Nemačka i Rusija su u poslednjih pet godina dominirale dok se u prošloj godini beleži pad u količini i vrednosti plasirane robe, ali je zato primetan rast plasmana na tržištima poput Francuske, Belgije, SAD i Holandije, rekao je direktor projekta „Velika mala privreda“ Aleksandar Pavlović u uvodu panela, uz napomenu da prva četiri mesta na listi naših izvoznih aduta i dalje drže kategorije smrznutih malina i kupina, smrznutog „ostalog voća“, svežih jabuka i toplo prerađenog „ostalog voća“, dok značajan rast beleži borovnica.
Izvoz srpskog povrća, prema njegovim rečima, beleži stabilan rast, i uglavnom se oslanja na zamrznuti segment i na plasman na CEFTA tržište.
„Interesantno je da Srbija u isto vreme beleži visok uvoz povrća, a posebno krompira, i u tome leži prilika ne samo za supstituciju uvoza već i za povećanje izvoza. Takođe, pravi bum na domaćem tržištu u poslednjih nekoliko godina doživeli su toplo prerađeni krastavci – kornišoni“, rekao je Pavlović.
![krompir](https://biznis.rs/wp-content/uploads/2021/04/potatoes.jpg)
Objašnjenje za visok uvoz proizvoda koji bi mogli da se proizvode u Srbiji ponudili su učesnici panel diskusije iz najvećih maloprodajnih lanaca.
Nikola Brašić, menadžer nabavke svežeg voća i povrća iz Delez (Delhaize) Srbija ukazao je na važnost domaćeg porekla proizvoda koje imaju u rafovima.
„Potrošači vole i rado kupuju domaće voće i povrće, a i trend je smanjenje zavisnosti od uvoza. Zato smo pokrenuli projekat ‘Agregator’ čiji je cilj povećanje udela domaćih dobavljača i podrška domaćoj poljoprivredi. Definisali smo partnere – velike kompanije čiji je zadatak da okupe male proizvođače, da ih usmere, regulišu i kontrolišu, kako bi se znalo kako, šta i kada se proizvodi, i da bi se predupredili manjkovi u proizvodnji“, objasnio je Brašić.
![](https://biznis.rs/wp-content/uploads/2020/11/Sljive-pixabay.jpg)
Dodao je da je Delez napravio i istraživanje koje je pokazalo da 34 odsto poljoprivrednih proizvoda za koje postoji tražnja jednostavno ne mogu da se proizvedu u Srbiji, poput banana, citrusa i slične robe. Još 10 odsto proizvoda nemoguće je proizvesti u nekom delu godine, poput šljiva, bresaka ili paradajza zimi.
„Sve ostalo moguće je proizvesti u Srbiji, ali mora da se unapredi proizvodnja. Zato smo se fokusirali na krompir, luk, pasulj i jabuke – to su proizvodi koje ne moramo da uvozimo, već bi u potpunosti mogli da ih obezbedimo sa domaćeg tržišta“, rekao je Brašić.
Darko Stojčić, rukovodilac nabavke svežeg voća i povrća u kompaniji Lidl Srbija naglasio je da domaći proizvođači moraju da razumeju da nije dovoljno samo proizvesti „krompir“, pošto postoje različite sorte za različite potrebe potrošača.
Pročitajte još:
„Mora se proširiti asortiman, dodatno školovati proizvođači i modernizovati proizvodnja. Veliki trgovinski lanci žele da produže ‘sezonu’ srpskih proizvoda, a za to je potrebno da se, recimo, više proizvodi u staklenicima“, naglasio je Stojčić i ukazao da u njihovim rafovima ima voća i povrća iz okruženja.
„Umesto da izvozimo, mi uvozimo i to mora da se promeni u budućnosti, a da bi se to desilo i poljoprivredna sezona produžila u Srbiji potrebna je podrška trgovinskih kompanija kao i države“, zaključio je Stojčić.
Dunja5
26.1.2023 #1 AuthorNaravno. Puna podrska za ovo…
Anna
26.1.2023 #2 AuthorNije smelo da dođe do ovoga. Ali državu nije briga za seljaka. Treba ih motivisati, obrazovati i pomoći im da unaprede proizvodnju.
GOCA BG
26.1.2023 #3 AuthorPravo pitanje…Mi uvozimo cak i jabuke,ako cega ima u Srbiji to su jabuke a o luku i krompiru da ne pricamo…
BRANA19
27.1.2023 #4 AuthorTako je , domace je domace..
VERA
27.1.2023 #5 AuthorNe samo domaće što je domaće već što je zdravije domaće povrće i voće.
SUNCOKRET
27.1.2023 #6 AuthorBravo za mog zeta Nikolu. Potpuno se slažem da je jako bitno da se organizuje proizvodnja luka krompira,jabuka i pasulja na našim njivama i da treba organizovati poljoprivrednike u tom pravcu.
Maria
4.2.2023 #7 AuthorSrbija ne bi trebala da uvozi apsolutno ništa od voća i povrća. Imamo sve, samo treba sredstva od uvoza preusmeriti poljoprivrednicima.
STRAHINJA
4.2.2023 #8 AuthorPa ako ih zele sto ih i nemaju, licemerje
FRUITO4
5.2.2023 #9 AuthorVeć godinama je ovakva situacija, umesto da pomognu našim poljoprivrednicima da unaprede proizvodnju. Sramota!
Jovana24
6.2.2023 #10 AuthorSvi kupci bi svakako pre domace
Saki
19.11.2023 #11 AuthorSve imamo najkvalitetnije, samo treba pomoć države za poljoprivrednike i podrška